![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Tux.svg/langhu-640px-Tux.svg.png&w=640&q=50)
Linux
operációs rendszer / From Wikipedia, the free encyclopedia
A Linux operációs rendszer, a szabad és a nyílt forráskódú szoftverek egyik legismertebb példája.[2][3]
Linux | |
![]() | |
![]() | |
Fejlesztő | Linus Torvalds, GNU projekt, Linux közösség |
Forráskód | Szabad szoftver |
OS-család | Unix-szerű |
Programozási nyelv | C/C++, Assembly, Rust, Bash, Python, Perl |
Legelső kiadás | 1991 |
Stabil verzió | 6.7.5[1] (2023. szeptember 6.) |
Fejlesztői verzió | 6.8-rc4[1] (2024. február 16.) |
Hardver | x86, MIPS, SPARC, DEC Alpha, Itanium, PowerPC, ARM, m68k, PA-RISC, OpenRISC, s390, SuperH, M32R, RISC-V |
Csomagkezelő | Disztribúciótól függ (pl.: Pacman, Debian, Deb; Fedora, rpm) |
Kernel | monolitikus / Hibrid / RealTime - Hibrid |
Felhasználói felület | X Window System, GNOME, KDE, LXQt, MATE, Xfce, Cinnamon, Enlightenment, LXDE, Openbox, Unity ... |
Státusz | aktuális |
Weboldal | https://kernel.org/ |
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Tux.svg/320px-Tux.svg.png)
A „Linux” elnevezés szigorú értelemben véve a Linux-rendszermagot jelenti, amelyet Linus Torvalds kezdett el fejleszteni 1991-ben.[4][5] A köznyelvben mégis gyakran a teljes Unix-szerű operációs rendszerre utalnak vele, amely a Linux-rendszermagra és az 1983-ban, Richard Matthew Stallman vezetésével indult GNU projekt keretében született alapprogramokra épül. A Linux pontosabb neve ebben az értelemben GNU/Linux.[6][7][8][9]
A „Linux” kifejezést használják Linux-disztribúciókra (terjesztések) is, ám ilyenkor általában a disztribúció nevét is hozzáteszik. Egy-egy disztribúció olyan összeállítás, amely az alaprendszeren túl bizonyos szempontok alapján összeválogatott és testre szabott programokat tartalmaz.[10]
A Linux a szerverek és személyi számítógépek mellett – elsősorban nyíltságának köszönhetően – megtalálható sok összetett elektronikus eszközben, így hálózati eszközökben (például routerek), hordozható eszközökben (például mobiltelefonok, okostelefonok, PDA-k, hordozható hanglejátszók, órák[11]), háztartási gépekben, szórakoztató elektronikai berendezésekben (például asztali DVD-lejátszók, videójáték-konzolok, set-top-boxok) is. Bizonyos területeken (például webszerverek, szuperszámítógépek esetében) a legmeghatározóbb operációs rendszernek számít, ám az utóbbi években személyi számítógépekre (asztali és hordozható gépek) is egyre szélesebb körben telepítenek valamilyen Linux disztribúciót.[12][13][14][15][16]